Голик О.В.
ПОШУК ЛЮДИНИ В ЛЮДИНІ
(СВІТОВИЙ МОТИВ ПІДКОРЕННЯ ЛЮДИНОЮ МІСТА,
ІДЕЯ САМОСТВЕРДЖЕННЯ, ІНТЕРПРЕТОВАНІ НА НАЦІОНАЛЬНОМУ МАТЕРІАЛІ В РОМАНІ В.ПІДМОГИЛЬНОГО «МІСТО»)
Мета: розкрити світовий мотив підкорення людиною міста в однойменному романі; спонукати учнів до роздумів над незвичним для української літератури образом інтелігента С.Радченка, його маргінальністю; простежити за світоглядною, психологічною еволюцією характеру головного героя; розвивати у школярів уміння самостійно аналізувати літературний твір, підтверджувати свої думки цитатами; розкрити особливості інтуїтивного пізнання «іншого Я» через тканину мистецького явища; виховувати сильну особистість, бажання самостверджуватися у складному житті, шанобливе ставлення до людей села, малої батьківщини.
Тип уроку: урок вивчення нового матеріалу.
Форма уроку: урок-спроба психологічного аналізу з елементами дослідження.
Обладнання, наочність: репродукції картин К.Піскорського «Цивілізація. Місто» та Н.Дворняка «Місто», епіграфи, фонозапис пісень про Київ, карта Києва з позначками місць, описаних у романі.
Форми, методи та прийоми навчання: міні-есе, словникова робота, дослідницька робота, «Незакінчене речення-1», «Незакінчене речення-2», ономаністична хвилинка, «Художня галерея», колективне складання схеми, проблемні запитання, міні-диспут, «Спільний проект», антонімічний «ланцюжок».
Міжпредметні зв’язки: живопис, психологія, музичне мистецтво, світова література, українська мова.
Теорія літератури: роман, психологічний роман, модернізм, алегорія, маргінальність.
Епіграфи:
Написав «Місто», бо люблю місто і не мислю поза ним ні себе, ні своєї роботи.
Написав ще й тому, щоб наблизити в міру змоги місто до української психіки, щоб сконкретизувати його в ній.
В.Підмогильний
Твір, який читають, має теперішнє; твір, який перечитують, має майбутнє.
О.Дюма-син
Методична ремарка.
Психологічний аналіз – глибоке, детальне відтворення світу персонажа, його почуттів, думок, переживань, спонукань.
Хід уроку
І. МОТИВАЦІЙНИЙ ЕТАП
На сьогоднішньому уроці ми розглянемо вершинний твір В.Підмогильного, що став окрасою не тільки українського, а й світового письменства – роман «Місто».
ІІ. АКТУАЛІЗАЦІЯ СУБ’ЄКТИВНОГО ДОСВІДУ ТА ОПОРНИХ ЗНАНЬ УЧНІВ
Міні-есе.
-
Що вам відомо про В.Підмогильного?
-
Схарактеризуйте життєвий і творчий шлях В.Підмогильного.
-
Чиї традиції продовжив письменник?
-
До якої стильової течії належав?
-
Чого ви чекаєте від знайомства з його романом?
ІІІ. ЦІЛЕВИЗНАЧЕННЯ ТА ПЛАНУВАННЯ РОБОТИ
-
Оголошення концепту теми, окреслення кола проблем, які будуть розв’язуватися.
-
Визначення цілей, їх обговорення в групі, класі.
IV. ОПРАЦЮВАННЯ НАВЧАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
Обмін враженнями.
-
Про що роман В.Підмогильного «Місто»?
Орієнтовні відповіді.
-
Про те, як прагнула селянська молодь сама «вийти в люди», здобуваючи колись недосяжну науку;
-
Як розуміла свою місію у відвойованому зрусифікованому царизмом міста;
-
Про усунення існуючого антагонізму.
Словникова робота.
Антагонізм – непримиренна суперечність між протилежними або ворожими силами чи сторонами, що протистоять одна одній.
Русифікація – насильницьке запровадження російської мови, культури.
-
Що ви знаєте про вихід роману? (Книга вийшла двома виданнями в Україні (1928, 1929) і була одразу перекладна російською мовою, в популярній серії «Творчество народов СРСР» (1930).
-
Чи вперше в українській літературі В.Підмогильний звернувся до відтворення маргінальної проблематики? (Ні. В українській літературі 1920-х уже був своєрідний досвід – повість І.Микитенка «Брати» та «Майстер корабля» Ю.Яновського).
-
Чому роман «Місто» викликав неоднозначні відгуки критиків? (Поява «Міста» була вершиною слави і популярності Підмогильного як серед читачів, так і серед критиків. Не зважаючи на різко протилежні оцінки – від глибокої позитивної (А.Ніковський) до різко негативної (М.Могилянський), - ніхто все ж таки не заперечував літературно-мистецької сили і таланту В.Підмогильного. Тогочасна українська критика вказувала на цілий ряд мистецьких джерел, що з ними видимими і невидимими нитками пов’язана творчість Підмогильного. Згадувалися імена Бальзака, Вольтера, Гі де Мопассана, Анатоля Франса, Кнута Гамсуна, Джека Лондона, Станіслава Пшибишевського, як також В.Винниченка, О.Плюща, А.Кримського, Л.Андрєєва, А.Чехова та інших.).
-
Що ж спільного, бодай в загальних рисах, у В.Підмогильного з названими іменами?
Дослідницька робота.
Загальні риси й мотиви творчості В.Підмогильного з іншими письменниками
Оноре де Бальзак
|
Анатоль Франс
|
Вольтер
|
Сухість, а інколи й протокольність розповіді, заглиблення в психологічні й побутові деталі, неприховане бажання бути літописцем свого часу
|
Тон вибачливої іронії, сатири й скептицизму, засіб холодного наукоподібного розтину суспільних явищ і окремих людських характерів, ушляхетнення людини і вияв зрозуміння до її слабкостей
|
Філософічний критицизм, своєрідний агностицизм, подання певної відносності і самовистачальності всього
|
В.ПІДМОГИЛЬНИЙ
|
Гі де Мопассан
Л.Андрєєв
С.Пшибишевський
|
В.Винниченко
К.Гамсун
|
Дж.Лондон
|
Трактування різних проблем психології молоді, статевого питання, питання віри, моралі
|
Зображення соціальних, психологічних і біологічних контрастів у житті суспільства й окремої людини та неминучих конфліктів, що постають на цьому грунті
|
Велика віра в міцну, творчу і непереможну силу людини, що перемагає всі труднощі життя і саму природу
|
Словникова робота.
Агностицизм – ідеалістичне, філософське вчення, що заперечує можливість пізнання об’єктивного світу і його законів.
-
Чи був В.Підмогильний сліпим наслідувачем своїх попередників? (Це була школа митця, в якій зростав і формувався власний незалежний характер українського письменника).
-
Варто наголосити, що не сюжет, а саме стиль цих класичних взірців світової прози допоміг йому створити зразок нового українського модерністичного роману.
Теорія літератури.
Модернізм – (від фр. moderne – сучасний) – термін, який характеризує мистецтво початку – середини ХХ століття.
-
Яке значення заголовка в художньому творі?
-
Чи здатен заголовок сформувати ваше перше враження про літературний твір? (Міркування учнів).
-
Поясніть назву твору.
Словникова робота.
Місто – великий населений пункт; адміністративний, промисловий, торговий і культурний центр.
-
Яке з цих значень найкраще підходить? Чому саме воно?
«Художня галерея» (робота з репродукціями картин).
-
У чому полягає головна думка картин?
-
Яке перше враження від міста у Степана? (Чуже).
-
Яким постає місто у романі?
Колективна робота.
величне таємне «кам’яний мішок» омріяна територія бундючне
піднесене розвиток таланту МІСТО утвердження визнання
реалізація потенціалу
-
Дайте характеристику столиці, коментуючи один із уривків (на вибір). (Звучить аудіозапис пісні про Київ).
-
Яке життя «позаштатної» столиці?
-
Створити антонімічний «ланцюжок».
Життя «позаштатної» столиці
![](/uploads/files/18741/33210/33368_html/images/33210.002.png)
Чарівне здорове моральне
Огидне гниле аморальне
Цитата для роздумів.
Місто в романі – це більше, ніж середовище чи тло подій; воно переростає у символ певного типу світогляду, шлях до якого для українця лежить через сумніви, розчарування і внутрішню дисгармонію.
Т.Лічман
Словникова робота.
Дисгармонія – відсутність розміреності, порушення гармонії у чомусь.
-
Запишіть цю думку критика схематично.
«Спільний проект».
МІСТО
символ певного типу світогляду
шлях
![](/uploads/files/18741/33210/33368_html/images/33210.007.png)
![](/uploads/files/18741/33210/33368_html/images/33210.006.png)
сумніви розчарування дисгармонія
-
Степан Радченко – герой, якому долею визначено відійти від звичної для нього ділянки суспільства (а також способу мислення та світосприйняття) і вирушити в інший, незвіданий «світ».
-
Про які світи, на вашу думку, йдеться?
Колективна робота.
Два світи
|
Рідний
|
Новий
|
знайомий
|
сповнений небезпек
|
добрий
|
недобрий
|
звичний
|
звір
|
село
|
місто
|
-
Як подана розповідь? (Через історію душі Степана Радченка).
-
Що ви про нього можете розказати? (Енергійний сільський юнак).
-
Ким був С.Радченко в рідному селі? (Підпасичем-приймаком, повстанцем, секретарем сільбюро Спілки робземлісу).
-
З якою метою він приїздить до Києва? (Сподівається отримати освіту і повернутися з новими знаннями в село).
-
Що юнака захоплює в Києві? (Літературне життя).
-
Чого Степан досяг як письменник? (Стає відомим, залишає навчання).
-
У чому був певен? (Що вирушає «завойовувати» місто, це міщанське, вороже середовище, що місту потрібна «свіжа кров села», яке змінить його вигляд й істоту. І він – один із цієї зміни, якій долею призначено перемогти).
-
У чому полягала місія селянської української молоді? Якою вона була?
Подвійна місія селянської української молоді
|
«вийти в люди», опанувати колись недосяжну науку, набути певний фах і створити нові загони свідомої державотворчої української інтелігенції
|
Завоювати і зробити своїм зрусифіковане українське місто, влити в нього свіжу селянську кров, зліквідувати антагонізм між українським містом і селом
|
-
А як же з думками про повернення? (Вони остаточно зникають).
-
Ким стає Степан? (Апологетом).
Словникова робота.
Апологет – захисник кого-, чого-небудь.
-
Що ви можете сказати про жанр твору? (Роман).
Теорія літератури.
Роман – великий епічний твір, у якому зображається всебічна картина життя великої кількості людей у певний період часу або ціною людського життя, одна з великих форм епічного роду літератури.
-
Назвіть жанрову форму роману. (Психологічний)
-
Чому ви так вважаєте?
«Незакінчене речення».
- Я так вважаю, тому що … (образ Степана Радченка далеко не однозначний. Письменник вивів людину, в якій постійно борються добро і зло, яка інколи заради особистого утвердження здатна піти навіть на переступ, не страждатиме й від людських жертв, і разом – це неординарна особистість із виразною суспільною й психологічною неодновимірністю, не позбавлена вміння скептично, а то й іронічно, сприймати себе і навколишній світ. Автор докладно розкриває внутрішній світ героїв, психологічні мотиви їхньої поведінки, витісняючи на другий план зовнішні суспільні умови).
Словникова робота.
Переступ – злочин, порушення закону.
-
Назвіть твори та їх авторів, які суголосні з романом В.Підмогильного «Місто». («Батько Горіо» Бальзака, «Любий друг» Мопассана, «Кандід» Вольтера).
-
У чому нас переконує роман «Місто»? (У тому, що письменник «цікавиться не людством, а людиною»).
-
У чому визначальна риса роману ? (Зображення етапів життєвого шляху героя, який прагне пізнати сенс життя).
-
У чому сенс життя? (Міркування учнів).
-
Дослідити етапи життя Степана Радченка.
Етапи життя Степана Радченка
І етап – потреба героя змінити звичні горизонти життя – подолання межі між світами (село-місто) – зміна власного внутрішнього світу.
-
Назвіть основні проблеми роману.
Проблеми роману:
-
маргінальна;
-
проблема взаємин міста й села;
-
вірності й кохання, зради тощо.
-
Кого в місті зустрів Степан? (Левка й Надійку).
Левко й Надійка складові одного героя
Степан втілення різних можливостей або різних сторін внутрішнього «Я» героя
Теорія літератури.
Маргінальність – межове перебування людини у певній соціальній спільноті, що впливає на її психіку, спосіб життя.
-
Чому Степан не любив своє село? (Воно для нього є уособленням усього темного, низького, затурканого).
ІІ етап – намагання втекти від визначеного шляху – наслідок пережитого шляху перед чужим, невідомим – неприязнь до міста – відмова від повернення до старого світу.
-
Зачитайте уривки з тексту, які б це підтверджували. («Все навкруги було дивне й чуже. І цьому всьому він був чужий», «Ну, навіщо було сюди забиватись? Що буде далі… Він пропаде, він старцем вертатиме додому»).
-
Чи мають ці думки продовження в діях Степана? (Ні).
-
То як же почував себе С.Радченко? («Був переконаний у важливості свого покликання: почував себе посланцем, що виконує надзвичайно важливе, але чуже доручення. Свої давні бажання він раптом відчув як сторонній примус, і скорився йому. Він пішов далі…»).
-
Поясніть вживання автором виділених слів.
ІІІ етап – перші випробування героя в чужому світі – утвердження на позиціях невідворотності долі – пошук героєм місця в новому світі – перші спроби його завоювати.
-
Кого, як представника нового світу, зустрів Степан? (Гнідого).
-
Що це за людина? (Неприємний і відразливий, як неприємне й чуже Степанові саме місто).
-
Чи вдалися Степанові перші спроби завоювати місто? (Намагання лишаються марними, але вони загартовують його перед новими випробуваннями, поглиблюють розуміння складності свого становища, відповідальності за власні дії).
-
Зачитайте з тексту. («Смішно ж було уявляти, що от він з’явився і всі схиляться йому до послуг. Тільки терпінням та працею можна чогось досягти, таких, як ти – тисячі»).
-
Степан Радченко – це типовість чи виняток? (Один із сотень вихідців із пореволюційного села, котрі швидко подолали свої комплекси неповноцінності та занижену самооцінку).
Колективне складання схеми.
![](/uploads/files/18741/33210/33368_html/images/33210.011.png)
Комплекс вихідця занижена неповноцінність
з села самооцінка
![](/uploads/files/18741/33210/33368_html/images/33210.013.png)
комплекс міського завищена зверхність
жителя самооцінка пихатість,
зневага до своїх односельців
ІV етап – психологічне загартування героя – мусить перебороти гордість і пристосуватися до умов.
-
Чи вдається це Степанові?
V етап – зустріч протагоніста з Левком – формування орієнтирів для перебування в чужому світі – знайомство з представниками нового світу (Андрієм Венедовичем та його дружиною).
-
Назвіть психологічний стан героя. (1. Відчуває перевагу, навіть зверхність. 2. Усвідомлює, що йому судилося «завоювати» місто: «Все це – старий порох, що треба стерти. І він до цього покликаний»).
-
Коли відвага Степана зникає? (Коли він «…здибався з містом віч-на-віч»).
-
Що він відчув? (Багатолюдне місто байдуже до окремої людини).
-
Яким побачив місто Степан? (Символічним звіром, в нутро якого герой потрапив, щоб перемогти).
VI етап – рух героя всередині «звіра».
-
Як Степан просувається всередині? (Гидливо проштовхується через натовп).
-
З чим порівнюються будинки? (З нутрощами).
-
На що це вказує? (Місто для Степана – «черево кита»: «Був час, коли кінчалися сеанси і в нутрощах цих помешкань відбувався обмін речовин»).
-
З якою метою герой рухається всередині «звіра»? (Щоб вкінці побачити місто по-новому і змінити своє ставлення: «… відчув дивну красу міста. Сміливі лінії вулиці війнули на нього не знаною гармонією»).
-
Як змінюється ненависть? (Ненависть віра в перемогу («не навидіти треба місто, а здобути, він – один із цієї зміни, що їй від долі призначено перемогти»).
-
Що символізує мотив перебування в череві звіра? (Форму звикання й самознищення).
-
Що означає перемога над ним? (Переродження людини, зміни у психіці: протагоніст змінює погляд на чужий світ – і в підсвідомості той перестає бути ворожим).
-
Чи перемагає герой психологічно? (Так. «Він розчинявся в своїй безмежній мрії, руйнував нею все навколо, як вогненним мечем»).
-
Що зрозумів Степан? (Для утвердження в новому світі необхідно подолати низку труднощів).
-
Назвіть одне з випробувань, яке стало перемогою, основою планів на майбутнє. (Вступний іспит до інституту: «… іспит здавався йому бар’єром, що, перескочивши його, він здобував собі королеву й царство»).
VІІ етап – герой крок за кроком безповоротно залишає минуле позаду, у спогадах переродження для життя в новому світі.
-
Що сприяє зміцненню віри в себе? (Зовнішні обставини). Назвіть їх.
-
Що відчував Степан, коли зустрів у Надійки Левка, Яшу та інструктора? (Він уже чужий світові села й водночас ще не повноцінний член міста: «Село починав бачити в далекій перспективі…»).
-
Що Степан вирішує зробити? (Відректися від старого).
VІІІ етап – надання допомоги старим представникам чужого світу, непривабливим зовні (Гнідий) – вирішення проблеми житла.
IX етап – переборення страху перед містом – відчуття спорідненості з ним – відкинення частини «Я», пов’язаної з минулим – поява жінки як втілення царственної богині нового світу.
-
Назвіть зміни у ставленні Степана до жінки. (Її вигляд спочатку бентежить Степана, потім набуває притягальної сили, стає об’єктом прагнень).
X етап – внутрішнє переродження героя.
-
Що на це вказує? (Те, що здавалося неприпустимим, стає частиною його самого).
-
Розкажіть про його стосунки з Мусінькою. (Спочатку він їх лякається, але згодом переосмислює поняття гріха, моралі, провини, переживає осягнення незвіданих глибин буття).
XI етап – поняття гріха у власній підсвідомості.
-
З якою метою автор вводить у роман образ професора? (Він допомагає героєві змінити вузькі рамки перебування в новому світі – пропонує працювати в лекторському бюро).
-
У якому стані перебуває герой? (Проміжному).
-
Обґрунтуйте свою думку. (Він не має ще визначеного статусу. Померши для одного світу, герой перероджується. Паралельно з перетворенням внутрішньої сутності відбувається зміна зовнішнього образу (одягу): старий френч, чоботи – данина традиції – символ невизначеності).
-
Що вам нагадує подолання проміжного стану? (Процес переодягання).
-
Яке значення він має для Степана? (Пізнання себе нового, задоволення і злиття з новим власним образом).
-
Зачитайте відповідні рядки з тексту. («…довершив своє перетворення себе цілого в люстро, завмер від задоволення, ніби вперше себе і спізнав»).
-
Як змінилося його світосприйняття після усвідомлення себе в новій іпостасі? («…роздивлявся на неї з височини свого європейського вбрання»).
-
Коли відбувається остаточна зміна героя? (Збігається із закінченням першої частини роману).
XII етап – звільнення прихованих потенційних можливостей людини.
-
Що зрозумів Степан Радченко? (Сенс життя – існування протилежностей, і що протилежності ці за суттю – одне ціле).
-
Що символізує обожнювання? (Розуміння глибинного сенсу буття, що призводить до відчуття героєм єдності вічності й часу).
-
Чим було обожнювання для Степана? (Це своєрідне просвітлення: «найвище уособлення великого парадоксу, завдяки якому руйнується стіна між парами протилежностей…»).
-
Як у тексті сказано про єдність протилежностей у свідомості героя? («… те, що був створив, тепер з нього творило нову істоту, даючи спізнати щастя цілковитого з собою злиття, стираючи всяку подвоєність душі на внутрішнє і зовнішнє. Він ставав єдиний та могутній…»).
-
Що почало захоплювати С.Радченка? («Його захоплювали таємничі процеси душі, що знає більше і бачить далі, ніж бідний розум…»).
-
Чи звернули ви увагу на зміну імені героя? (Зі Степана на Степана Радченка).
-
Хто знає, що означає його ім’я?
Ономаністична хвилинка.
Степан – (гр.; stephanos - вінок).
-
Чи випадково автор назвав свого героя саме так?
-
Про що це свідчить? Обґрунтуйте свою думку. (Міркування учнів).
-
Визначте часовий відрізок подій. (Рік).
-
Як у тексті відтворено еволюцію психологічного становлення Степана? (На тлі сприйняття нового світу в образах вулиці, юрби, жінки).
-
Чи зазнає вона змін? (Так. Поступово).
Колективна робота.
-
Скласти схему-графік «Еволюція психологічного становлення Степана».
«Еволюція психологічного становлення Степана»
Відраза
«Видовисько юрби було неприємне йому.
Все навкруги було дивне й чуже».
Підсвідомий потяг
«… відчув дивну красу міста…»
Бажання з’єднатися
«Не навидіти треба місто, а здобути»
Поєднання, що завершується відчуттям своєї величі
«…піднісши голову на знак вищості …давали йому задоволення…»
XIII етап – усвідомлення того, що сам стає тим, чого так наполегливо шукає.
-
Що змінює Степан: себе чи обставини життя? (Себе).
-
Що для Радченка стало нагородою за всі його перемоги? (Дар творчості).
-
Для Степана творчість – це спосіб заробітку чи засіб утвердження власного «Я»? (Самовиявлення, можливість донести до інших власне розуміння життєвих істин).
-
Чому герой намагається утретє змінити житло й оточення? (Помешкання він сприймає як невід’ємну частину прожитого етапу).
-
Чим виступає інтер’єр у творі? (Світом речей, засобом характеристики героя, місця дії).
-
Зачитайте з тексту. («…кімната людини знає найінтимніші пориви, виступає свідком минулого…»).
-
Що символізують пошуки житла? (Прагнення перемін).
-
Чи повернеться герой у світ буденності, до тих, кого він знає? (Так, як автор повісті).
-
Що відчув Степан? (Що минуле завжди жило в ньому. Радченко вважає його істинним прагненням).
Міні-диспут.
-
Чи переміг Степан? Чи став володарем міста? А, може, його жертвою?
Орієнтовні відповіді.
-
Ні. Це лише короткочасна перемога Степана над містом. Еволюція героя В.Підмогильного зовнішня. Він рухається в нікуди. І прозаїк це показує.
-
Шлях завойовництва, агресивного вольового динамізму водночас стає тотожним руйнуванню особистості, герой досягає «успіху» у вимірах зовнішніх, предметних, натомість втрачає власну невідчувану сутність, стає не володарем, а рабом міста.
-
Степан Радченко не став переможцем, але й не став жертвою великого міста, бо виріс та духовно звільнився.
-
Що він відчув, коли вибіг на шостий поверх? (Місто тепер «покірно лежало внизу хвилястими брилами скель, позначене вогняними крапками, і простягало з пітьми горбів гострі кам’яні пальці. Він завмер від власного споглядання цієї величі нової стихії і раптом широким рухом зронив униз зачудований поцілунок». Алегорія вершинності в його кар’єрі).
-
На що вказує останній штрих у романі? (Натяк на його сюжетну відкритість).
Проблемне запитання.
-
Хто ж справжній завойовник міста? (Модерна українська література).
-
Що намагався зрозуміти письменник? (Ким є людина в місті, яке її місце в житті, для чого вона живе).
-
Що прагнув осмислити? (Ідеали людини, її ціннісні орієнтації).
-
Дійсно, автор хотів поставити людину перед самою собою, змушував її зазирнути в себе. Така неоднозначна інтерпретація в романі «Місто» образу головного героя, глибоке занурення у психіку людини загалом не лише розширювали тематичні межі тодішньої української літератури, а й свідчили про органічну появу в ній нової ідейно-стильової перспективи.
V. ЗАКРІПЛЕННЯ
Бесіда.
- На чому свою увагу зосереджує автор твору? (На відтворенні буття особистості).
- Чи погоджуєтеся ви із думкою П.Єфремова?
«Цитата для роздумів».
Підмогильний – письменник переважно одного героя і цей герой – споглядально настроєна людина.
-
Яка визначальна риса прози В.Підмогильного? (Зосередження уваги на проблемі самопізнання героя).
Висновок. Отже, В.Підмогильного цікавлять етапи життя героя, його психологічні переживання.
-
Що не загубив В.Підмогильний – письменник і громадянин? (Людини. Він бачив її, розумів і творив її образ в усій суспільній, психологічній складності. Він не любив людини-янгола, бо знав, що людина є водночас і тварина. Він знав людську силу, велич її розуму, її здібності, але також усвідомлював усі її слабкості).
-
У чому європеїзм В.Підмогильного? Який внесок письменника в розвиток національної літератури? (У його намаганні пізнати модерну українську людину, свого сучасника – типового вихідця з села, простежити і проаналізувати його поведінку в нових суспільних умовах, які виявились екзистенційно випробувальними).
-
Чому художні твори, які написані багато років тому, досі володіють привабливою силою?
-
Що знаходять для себе в класичних творах усе нові й нові покоління читачів?
-
Чому і досі роман цікавить не тільки дослідників літератури, а й читачів?
-
У чому ж причина такої посиленої уваги до твору з простою, короткою й водночас загадковою назвою «Місто»? (Міркування учнів).
Робота з епіграфом.
-
Прочитайте епіграфи.
-
Поясніть ваше розуміння запропонованих висловів.
VI. ПІДСУМОК УРОКУ
«Незакінчене речення».
Роман В.Підмогильного «Місто» - взірець … (української прози і дороговказ її дальшого розвитку).
Прочитавши роман В.Підмогильного «Місто», я зробив висновок … (як потрібно жити серед людей, пізнати себе).
«Ти – мені, я – тобі».
-
Як автор висвітлює коло питань, пов’язаних із життям суспільства?
-
Як формується ідейно-моральна позиція людини?
-
Що зафіксовано в мистецькій візії автора «Міста»? (Глибока віра в розбуджені сили українського народу, в їх історично-переможну місію).
-
У чому сила роману? (Велич нової місії покоління української молоді 20-х років).
-
У чому причина його успіху в читачів і в критиків?
-
«Місто» - це роман про киян чи про Київ?
-
Чому в творі немає внутрішніх переживань, монологів?
-
Яка роль дієслів у романі? (Передають внутрішній стан героя).
-
Що визначає художню структуру твору? (Модерний екзистенціоналістський дискурс).
Словникова робота.
Дискурс – складне комунікативне явище, що включає до себе, окрім тексту, ще й екстралінгвістичні чинники, необхідні для розуміння тексту.
VII. ОЦІНЮВАННЯ. АРГУМЕНТАЦІЯ ОЦІНОК
VIII. ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ. ІНСТРУКТАЖ ДО ВИКОНАННЯ
Обов’язкове:
-
Підготуватися до характеристики жіночих образів, визначити їх роль у творі. Дібрати цитатний матеріал.
-
Підготувавати «Ономаністичну хвилинку».
За бажанням:
-
«Поговорімо». Скласти діалог за початковою реплікою: «Чи не варто переглянути своє ставлення до Степана Радченка й виправдати його?»
-
Дібрати запитання-провокації.
-
«Зазирнути в душу» С.Радченка (скласти монолог героя).
-
Підготуватися до характеристики Степана, заповнити «досьє» героя за планом:
Зовнішність. Моральні якості.
Родина. Стосунки з людьми.
Здібності та інтереси. Вчинки.
-
Заповнити таблицю
Вчинки героя
|
Якості характеру
|
Моя етична оцінка героя
|
-
Творча робота «Ідеальний герой». Взяти найкращу рису характеру у кожного з героїв твору. Яким буде ваш вибір? Чому? Обгрунтувати відповідь.
-
Написати твір на одну з тем:
«Жива, оголена душа міста».
С.Радченко: янгельське та диявольське.
Хто справжній завойовник міста?
Дослідження людської душі.
Роль міста в долі української людини.
Шляхи самоствердження особистості в романі В.Підмогильного «Місто».
Світоглядна і психологічна еволюція характеру Степана Радченка.
«Тріумф урбанізму в творчій методі» (Ю.Шерех).
Мої роздуми над психологічною характеристикою героя.
Пошук людини в людині.
-
Написати листа до автора роману.
-
Написати твір-відгук на роман В.Підмогильного «Місто».